![](https://cdn.u.media/c/w5615h3209/x0y126/lzlv---ru_zknt/Tx6W9TwGg.jpeg)
Krievijas militārā tiesa pirmdien noraidījusi ieslodzītā Krievijas opozicionāra Alekseja Navaļnija sūdzību par viņa saindēšanas neizmeklēšanu.
235.militārā tiesa Maskavā noraidīja Navaļnija sūdzību, ziņu aģentūrai AFP paziņoja tiesas preses pārstāvis.
Navaļnijs, kurš indēšanā apsūdzējis Krievijas Federālo drošības dienestu, tiesas sēdē klāt nebija un atteicās piedalīties ar videozvana starpniecību.
Navaļnijs apsūdzējis Krievijas izmeklētājus, ka tie nav sākuši kriminālizmeklēšanu, lai noskaidrotu, kas atbildīgs par viņa saindēšanas ar kaujas vielu "Novičok".
Navaļnijam pērnā gada 20.augustā kļuva slikti lidojuma laikā no Tomskas uz Maskavu, un ar saindēšanās simptomiem viņš nesamaņā tika nogādāts Omskas slimnīcā.
22.augustā Navaļnijs no Krievijas tika pārvests uz Vāciju, kur viņa ārstēšanu uzņēmās Berlīnes Universitātes klīnika "Charite".
2.septembrī Vācija paziņoja, ka iegūti neapstrīdami pierādījumi, kas apliecina, ka Navaļnijs ir saindēts ar nervus paralizējošu kaujas vielu, kas pieder pie "Novičok" grupas. Šo slēdzienu apstiprinājušas arī Francijas un Zviedrijas laboratorijas, kā arī Ķīmisko ieroču aizlieguma organizācija.
Sibīrijas policija veica sākotnējo izmeklēšanu pēc tam, kad Navaļnijam palika slikti un viņš tika hospitalizēts, bet atteicās sākt kriminālizmeklēšanu, paziņojot, ka trūkst pierādījumu tam, ka noticis noziegums.
Pēc ārstēšanās Vācijā janvāra vidū Navaļnijs atgriezās Krievijā un uzreiz tika aizturēts.
Federālais Sodu izpildes dienests Navaļnija aizturēšanu skaidroja ar to, ka Navaļnijs esot pārkāpis viņam 2014.gadā piespriestā nosacītā cietumsoda noteikumus, un tiesa to nomainīja pret reālu cietumsodu.
Navaļnija apcietināšana Krievijā izraisīja plašus protestus, kuru laikā policija aizturēja aptuveni 11 000 cilvēku.
Navaļnijs lietu, kurā 2014.gadā tika notiesāts par krāpšanos, uzskata par safabricētu, un Eiropas Cilvēktiesību tiesa (ECT) 2017.gadā atzina, ka šajā lietā pārkāptas opozicionāra tiesības uz taisnīgu lietas izskatīšanu. Navaļnijam tika izmaksāta kompensācija, tomēr Krievijas Augstākā tiesā spriedumu atzina par likumīgu un atteicās to mainīt.
ECT februārī pieprasīja Navaļniju atbrīvot, jo saskata prasītāja veselības un dzīvības apdraudējumu. Taču Krievijas valdība noraidīja ECT prasību, nodēvējot to par nelikumīgu jaukšanos Krievijas iekšējās lietās.
Krievijas amatpersonas ir noraidījušas arī ASV un Eiropas Savienības (ES) aicinājumus atbrīvot Navaļniju un pārstāt apspiest viņa atbalstītājus.
Navaļnijs uzskata, ka aiz viņa saindēšanas stāv Kremlis, kas šīs apsūdzības noraidījis un pārmetis Vācijas varasiestādēm atteikšanos sadarboties izmeklēšanā.
Maskava atteikusies izmeklēt šo lietu un vairākas amatpersonas pat izteikušās, ka Navaļnijs, iespējams, ticis saindēts Vācijā vai pats sevi saindējis.