![](https://cdn.u.media/c/w3258h1862/x0y93/lzlv---ru_zknt/3wlaW9yMg.jpeg)
Valdībai pērn lemjot par vakcinēšanas jautājumiem, ierēdņi to maldinājuši par "Pfizer" vakcīnu, vēsta portāls "Re:Baltica".
Kad decembrī valdībā spriests par vakcinēšanas jautājumiem, premjers Krišjānis Kariņš (JV) interesējies, kurš konkrēti būs atbildīgs par vakcinēšanas organizēšanu. Veselības ministrijas (VM) valsts sekretāre Daina Mūrmane-Umbraško atbildējusi, ka Latvijā par visu procesu atbildot Zāļu valsts aģentūras (ZVA) direktors Svens Henkuzens.
Kā vērtē "Re:Baltica", Henkuzena loma "vakcīnu iepirkuma fiasko līdz šim nav novērtēta", ieskaitot to, ka viņš 17.novembrī valdībai esot sniedzis maldinošu informāciju par "BioNTech/Pfizer" vakcīnas sarežģītību iepretim pārējām. Salīdzinot viņa teikto ar publiski pieejamo ražotāja, ASV regulatoru un Eiropas Medicīnas aģentūras dokumentāciju, "Re:Baltica" secinājusi, ka vismaz seši no astoņiem apgalvojumiem bijuši nepatiesi, maldinoši vai pārspīlējuši vakcīnas sarežģītību.
Piemēram, patiesībai neatbilstot prezentācijā valdībai rakstītais, ka vakcīnu pasūtījums jāveic no ražotnes uz vakcinācijas kabinetu bez lieltirgotavas starpniecības, ka vakcinācijas kabinetos nepieciešamas -80 grādu saldētavas, ka iespējami zudumi līdz 20% u.c. Vakcīnas ražotāji komentēt tabulas patiesumu atteikušies.
"Re:Baltica" vēl neesot pārbaudījusi, tieši kādas instrukcijas Henkuzena prezentācijas dienā bija pieejamas Eiropas zāļu aģentūrai un Veselības ministrijai, jo pašlaik tās jau ir atjaunotas, bet novembrī tās varēja būt nepilnīgākas. ZVA uzsver, ka tieši tas arī esot iemesls neatbilstībām prezentācijā - tobrīd "BioNTech/Pfizer" vakcīna nebija reģistrēta un attiecīgi lietošanas instrukcija nav bijusi pieejama.
Henkuzens pārmetumiem par maldināšanu nepiekrīt. Viņš norādījis, ka 17.novembrī VM pēdējā brīdī neesot varējusi nodrošināt pārstāvi valdības sēdē un palūgusi viņu. Prezentāciju esot gatavojusi ministrijas pārstāve Jana Feldmane, kura savukārt norāda, ka tikai apkopojusi ZVA un Nacionālā veselības dienesta (NVD) sniegto ierobežotas pieejamības informāciju, nevis to analizējusi vai meklējusi.
Informāciju par vakcīnas īpašībām esot sniedzis NVD darbinieks Ainārs Lācbergs, kurš pārstāv Latviju Eiropas Komisijas koordinācijas vienībā, kurai to esot sniedzis ražotājs. Esot normāli, ka informācija par uzglabāšanas nosacījumiem mainās vakcīnas pirmsreģistrācijas laikā. Aplēses par vakcīnas zudumiem esot no Lācberga pieredzes. Lācbergs uz jautājumiem žurnālistiem neesot atbildējis, jo arvien notiek pret viņu ierosinātās dienesta pārbaudes izmeklēšana.
"Šis slaids veidots, lai ilustrētu VM organizēto plānošanu dažādajos procesa soļos vakcinācijas stratēģijas ieviešanā, ko ir nepieciešams nodrošināt. Tā mērķis nav detalizēti apskatīt "Pfizer" vakcīnu un saņemt viedokli par to," atzīmējis Henkuzens.
"Re:Baltica" gan atzīmē, ka valdības sēdes ierakstā bijis dzirdams pilnīgi pretējais. "Es gribētu dažas nianses pateikt par "BioNTech/Pfizer" vakcīnu, ņemot vērā, ka viņi ir izvēlējušies, es nosaukšu, diezgan agresīvu komunikāciju, kas izdara zināmu spiedienu arī uz lēmumu pieņēmējiem, bet dažas lietas, kuras mēs šobrīd rūpīgi skatāmies, lai mēs spētu nodrošināt, jo šī vakcīna nedaudz, varbūt es pat teikšu, stipri atšķiras no pārējām vakcīnām," valdības sēdē teicis ZVA direktors, "šis slaids neattiecas uz pārējām vakcīnām. Šis slaids attiecās tikai uz "BioNTech/Pfizer" vakcīnām."
Henkuzens uzsvēris, ka par vakcīnu iepirkumu vai loģistiku neesot atbildējis - viņa loma esot bijusi konsultatīva, piedalījies sanāksmēs un iekļauts vakcinācijas darba grupā, kas tikusi izveidota dienu pēc tam, kad Mūrmane-Umbraško viņu valdībai nosauca par atbildīgo, taču esot neformāli darbojusies jau pirms tam. Iepriekšējā veselības ministre Ilze Viņķele (AP) Henkuzenu raksturojusi kā neformālās vakcinācijas darba grupas vadītāju.
"Vakcinācijas darba grupas vai Svena Henkuzena atbildībā nav bijusi lēmuma pieņemšana par iepirkumiem, vakcīnu izvēli vai daudzumiem," savukārt uzsvērts Henkuzena atbildē.
Plašākā komentārā par konkrēto prezentāciju ZVA uzsver, ka tobrīd par "Pfizer" vakcīnu bija pieejama daudz mazāka informācija, bet rakstā tā salīdzināta ar šodien zināmo un pēc reģistrācijas pieejamo informāciju.
ZVA arī uzsver, ka tā neatbild par medikamentu iegādēm, jo "zāļu reģistrācija un iegāde ir divi neatkarīgi procesi", un kopumā "visā vakcinācijas stratēģijas procesa īstenošanā, arī šobrīd, VM un padotības iestādes - NVD, ZVA, Slimību profilakses un kontroles centrs (SPKC) - katra ir atbildīga par savu attiecīgo jomu".
"ZVA ir regulatora iestāde un nav atbildīga par vakcīnu iegādi. Tas nozīmē, ka ne ZVA kā iestādes, ne ZVA direktora pilnvarās nav nevienu zāļu, un arī ne Covid-19 vai citu vakcīnu iegāde vai pasūtīšana, ne ārstniecības - vakcinācijas pakalpojuma iegāde, ne nodrošināšana, kā arī ne citu epidemioloģisko pasākumu plānošana. Vakcīnu iepirkumi ir NVD kompetence," teikts aģentūras paziņojumā.
Henkuzens esot piedalījies atsevišķās Ministru kabineta sanāksmēs, kurās prezentējis visu iestāžu (NVD, VM, ZVA un SPKC) viedokli un to kompetencē esošus jautājumus. ZVA arī atkārtoti uzsver, ka ar konkrēto prezentāciju ticis pārstāvēts VM un tās padotības iestāžu viedoklis.
Tāpat ZVA uzsver, ka prezentācijas brīdī virkne jautājumu bija nezināmi vai reģistrācijas procesā vēl nepārbaudīti, piemēram, kad vakcīnas būs pieejamas, cik daudz vakcīnas būs pieejamas, vai vakcīnas drīkstēs pārvest atsaldētas, kāda būs faktiskā vakcinācijas kabinetu masveida vakcinācijas kapacitāte un cik ātrā laikā varēs izlietot vienu pilnu transportēšanas kasti, kura vakcīna būs efektīvākā un drošākā.
ZVA uzstāj, ka prezentācijā minētā informācija bijusi pamatota, piemēram, par vakcīnu piegādi no ražotāja līdz vakcinācijas kabinetiem bez lieltirgotavas starpniecības "Pfizer" esot ziņojusi Eiropas Komisijas iepirkumu "steering board", kur Latviju pārstāvēja NVD. Latvijas Vakcinācijas darba grupa vēlākā stadijā no šī modeļa gan atteikusies, balstot to īslaicīgu uzglabāšanu centrālā noliktavā.
Informācija par to, ka vakcinācijas kabinetiem vajag saldētavas, lai gan vakcīnas līdz piecām dienām var uzglabāt arī ledusskapī, prezentācijā esot iekļauta, "lai ilustrētu VM organizēto plānošanu dažādajos procesa soļos vakcinācijas stratēģijas ieviešanā, ko ir nepieciešams nodrošināt". Tā mērķis neesot bijis detalizēti apskatīt "Pfizer" vakcīnu un saņemt viedokli par to. "Tas ir veselības resora uzdevums izvērtēt konkrētas vakcīnas masveida vakcinācijai. Līdz ar to NVD sniedza pieejamo informāciju no iepirkumu "steering board" iesaistītajām iestādēm, kas attiecīgi, iepazīstoties ar šo ražotāja sniegto informāciju (tajā skaitā regulatora nepārbaudīto informāciju par uzglabāšanas apstākļiem), sniedza viedokli par iegādi," uzsvērts ZVA paziņojumā.
Par Sabiedrības vakcinācijas pret Covid-19 darba grupu ZVA skaidro, ka tā dibināta 2020.gada 2.decembrī. "Atbilstoši rīkojumam par šīs darba grupas dibināšanu šai darba grupai nav deleģētas funkcijas veikt centralizētos zāļu un vakcīnu iepirkumus vai veikt to pasūtīšanu. Vienlaikus gan ZVA, gan citi šīs Vakcinācijas darba grupas locekļi sniedz viedokli par izvēlēto vakcīnu riskiem un ieguvumiem masveida vakcinācijā. Izstrādātais loģistikas mehānisms Latvijā darbojas vēl joprojām, nodrošinot drošu vakcīnu piegādi vakcinācijas kabinetiem, efektīvu vakcīnu izmantošanu mazāk aizsargātajām grupām," paziņojumā uzsver ZVA.
VM pēc dienesta pārbaudes par šo vakcīnu iegādes apstākļiem ierosināja disciplinārlietu pret diviem ierēdņiem - VM valsts sekretāri Mūrmani-Umbraško un Lācbergu.